K České filharmonii se Batiashvili vrací podruhé. Poprvé se s orchestrem potkali loni na jaře v rámci cyklu Jarní hvězdy České filharmonie, koncert řízený Jakubem Hrůšou tehdy přenášela ČT art. Objevit se v Rudolfinu však měla už o rok dříve – se svým neméně slavným komorním souputníkem Gautierem Capuçonem – v Brahmsově Dvojkoncertu pro housle a violoncello. Těšení publika tehdy utnula covidová opatření a rušení koncertů.
Podmanivost a charisma
V české metropoli se Lisa Batiashvili poprvé představila na Pražském jaru v roce 2019, kdy hrála s Orchestrem Dell’Accademia Nazionale di Santa Cecilia – Roma a Sirem Antoniem Pappanem Bartókův Houslový koncert.
O jejím loňském debutu s Českou filharmonií na OpeřePlus napsali: „V záplavách virtuózních pasáží prokázala nejen svou obdivuhodnou technickou vyspělost a svrchovanost, ale i mnohotvárné výrazové prostředky, cit a proměnlivou barevnost tónu. Například její výšky: v rychlosti tak náhlé, ostré a přesné jako zásah dýky, a jinde tak něžné a sladké, vibrující jako roztoužený slavičí zpěv.“
A kritik New York Times si v roce 2015 o jejím umění pomyslel: „Na koncertech a na oceněných nahrávkách zaujala kritiky i publikum svou přirozenou elegancí, hedvábným zvukem a pečlivou artikulací. V její hře je přímočarost laseru, která jí umožňuje přenášet koncentrované emoce beze stopy afektovanosti nebo teatrálnosti.“
Společenská odpovědnost umělce
Třiačtyřicetiletá Lisa, která okouzluje mladistvým a přátelským vystupováním, není jen hvězdou světa klasické hudby. Je to i žena, pro kterou je rodina se dvěma dětmi největší životní prioritou, a není jí lhostejné, v jakém světě žije. Jednoznačně mluví o společenské odpovědnosti umělce.
„Nemyslím si, že by umělci měli být politikové, ale mají přece nějaký názor na to, co se kolem nich děje. Zásadně nesouhlasím s názorem, že umělec má jen předávat publiku krásné zážitky. Jsme přece součástí společnosti,“ řekla před třemi roky časopisu Harmonie.
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-2/thumbs/thumbs_210413_CF_Hrusa_Batiashvili_zkouska_hires_23_c_PetraHajska.jpg)
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-2/thumbs/thumbs_210413_CF_Hrusa_Batiashvili_zkouska_hires_24_c_PetraHajska.jpg)
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-2/thumbs/thumbs_210413_CF_Hrusa_Batiashvili_zkouska_hires_25_c_PetraHajska.jpg)
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, zkouška v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-2/thumbs/thumbs_210413_CF_Hrusa_Batiashvili_zkouska_hires_21_c_PetraHajska.jpg)
Vlastenecky smýšlející houslistka, která soustavně podporuje svou rodnou Gruzii, dala již před lety najevo, že nikdy nevystoupí v Rusku. V roce 2014 ji však v Rotterdamu čekal koncert s jedním z největších podporovatelů Vladimira Putina z řad hudebníků, Valerijem Gergievem. Lisa profesionálně odehrála koncert, ovšem jako přídavek zahrála skladbu, kterou si objednala u gruzínského skladatele Igora Lobody. Requiem za Ukrajinu, silné dílo připomínající oběti ruské agrese, tehdy „jen“ na východě Ukrajiny a na Krymu, zaznělo od té doby v podání této odhodlané umělkyně několikrát. Naposledy letos v březnu na koncertě vyjadřujícím solidaritu napadené Ukrajině v sále Berlínské filharmonie.
Otec jí otevřel oči
Díky otci Tamazovi Batiashvilimu, členu Gruzínského státního kvarteta, který mohl častěji vyjíždět do zahraničí, začala Lisa ostře vnímat společensko-politické rozdíly mezi Západem a Východem. Vzpomíná, že o tom doma hodně mluvili. Otec hovořil o přednostech západních demokracií a touze východních zemí stát se součástí demokratického světa.
Pro Lisu to byl první zřetelný politický vzkaz. Na jedné straně komunistický systém a země pod nadvládou Ruska, na druhé straně svobodný západní svět, po kterém všichni Gruzínci toužili. V roce 1991 se její rodině podařilo vycestovat. Ale dodnes se cítí s Gruzií velmi svázána a chápe přání tamějších lidí být svobodní, mít užší spojení se světem a touhu mladých lidí získávat zkušenosti v zahraničí.
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-batiashvili/thumbs/thumbs_210414_CF_Hrusa_Batiashvili_webres_28_c_PetraHajska.jpg)
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-batiashvili/thumbs/thumbs_210414_CF_Hrusa_Batiashvili_webres_19_c_PetraHajska-1.jpg)
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-batiashvili/thumbs/thumbs_210414_CF_Hrusa_Batiashvili_hires_39_c_PetraHajska.jpg)
![Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021 Lisa Batiashvili a Jakub Hrůša, koncert v Rudolfinu, 2021](https://magazin.ceskafilharmonie.cz/wp-content/gallery/lisa-batiashvili/thumbs/thumbs_210414_CF_Hrusa_Batiashvili_hires_34_c_PetraHajska.jpg)
Německo Batiashvili respektuje jako zemi podporující talenty a poskytující mnoho příležitostí.
Vědoma si důležitosti kvalitního vzdělání a uměleckého rozhledu založila nadaci Lisa Batiashivili Foundation, která pomáhá talentovaným gruzínským muzikantům získávat zkušenosti, seznamuje je s uměleckými osobnostmi a díky tomu jim otevírá nové perspektivy.
Zázrak komorního partnerství
Lisa není jen opěvovanou sólistkou. Je i členkou tria snů: Lisa Batiashvili – Gautier Capuçon – Jean-Yves Thibaudet, s kterým na letošním turné zkraje roku znovu uhranula evropské publikum.
Na obvyklou otázku, jak se sólista přizpůsobuje komorním partnerům, odpovídá, že v obou rolích nevidí žádný rozdíl. Hráč musí být maximálně pozorný, rychle reagovat, ale současně musí být schopen precizně formulovat svou představu o interpretaci. Když jsou v komorním seskupení hráči téže profesionální úrovně, není podle ní nic krásnějšího než s nimi hrát a dýchat ve stejném rytmu. Když hraje s Gautierem Capuçonem a Jeanem-Yvesem Thibaudetem, jsou prý na konci turné jako jedno tělo. A to představuje nejšťastnější okamžiky jejího hudebního života.
Komorním partnerem houslistky je i její manžel, hobojista François Leleux. Tento výjimečný instrumentalista, jehož hra oplývá poetičností, se objevil na jejím albu z roku 2014 Bach ve dvojkoncertu pro hoboj a housle a v árii Erbarme dich z Matoušových pašijí, kde hraje altové sólo na hoboj d’amore.
Dvacet let soužití, to je už dlouhá doba, aby se partneři vzájemně ovlivnili a přizpůsobili nejen v osobním životě, ale i po hudební stránce. Lisa vzpomíná, že zpočátku byli každý úplně jiná hudební osobnost. Ale jak šel čas, stále víc a víc se v hudebním cítění přibližovali. Svého muže chválí, že je navíc výborný učitel.
Sdílet emoce s druhými lidmi
Lisa je přesvědčena, že lidský život by neměl smysl, kdyby ho nebylo s kým sdílet. Kdyby emoce, které prožíváme, kolem druhého člověka jen prošuměly, nezaznamenal by je. Jsou i city, které skrytě bublají pod povrchem, lidé je nevnímají, dokud nevybuchnou.
Tuto tvář houslistka představuje na albu Secret Love Letters (Tajné milostné dopisy), které vyšlo letos v srpnu. Doprovází ji Filadelfský orchestr s Yannickem Nézetem-Séguinem, dirigentem, s nímž si velmi rozumí a mnohokrát s ním živě vystupovala. A také mladý gruzínský pianista Giorgi Gigashvili, stipendista její nadace.
Jádrem Tajných milostných dopisů je První houslový koncert Karla Szymanowského, snová meditace o zakázané lásce muže k muži překypující vášní a smyslností. Szymanowského jednovětý koncert doplňuje Poème pro housle a orchestr Ernesta Chaussona, upomínající na nenaplněnou lásku a věnovaný belgickému houslistovi Eugènovi Ysaÿeovi. Tato díla rámují skladby Césara Francka a Clauda Debussyho. „Debussy byl poslem té nejkouzelnější atmosféry, fantazie a čistoty, jakou si lze jen představit,“ svěřuje se na svých webových stránkách Lisa Batiashvili.
Její předchozí album Visions of Prokofiev, které rovněž nahrála s Yannickem Nézet-Séguinem, vyhrálo cenu Opus Klassik a dostalo se do užšího výběru na Gramophone Awards 2018. Mezi dřívější nahrávky patří koncerty Čajkovského a Sibelia s Danielem Barenboimem, Brahmse s Christianem Thielemannem a Šostakoviče s Esa-Pekkou Salonenem.